Mario Vukelić dipl.iur.oec.
Predsjednik Visokog trgovačkog suda RH

PREDSTEČAJNI POSTUPAK PREMA NOVOM STEČAJNOM ZAKONU

Novi Stečajni zakon (NN 71/15) uvodi niz značajnih novina u predstečajni i stečajni postupak. 
Neke od najvažnijih su isključiva nadležnost trgovačkih sudova u predstečajnim postupcima, redefiniranje pojma predstečajnih i stečajnih razloga, uvođenje e-oglasne ploče sudova, propisivanje obrazaca u 
postupku, nova uloga FIN-e kao predlagatelja stečajnog postupka po 
službenoj dužnosti, izbor stečajnih upravitelja nasumičnim odabirom, novi položaj razlučnih vjerovnika, pravila o stečajnom planu, itd. 

Zbog brojnih kritika i problema koji su se pojavili kako u pravnoj praksi i doktrini tako i u odnosu na gospodarske učinke, pravila o 
predstečajnome postupku značajno su izmijenjena. Tako je između ostalog institut predstečajne nagodbe zamijenjen novim institutom predstečajnoga sporazuma. Nagodbena vijeća kao tijela predstečajne nagodbe prestaju postojati, uloga Fine je administrativne prirode, povjerenici se izabiru metodom nasumičnog odabira, itd.  U ovom radu iznosi se sumarni 
pregled najznačajnijih novina u predstečajnom postupku. 
1. temeljne  POSTUPOVNE ODREDBE 
1.1. Nadležnost i sastav suda,odluke i pravni lijekovi
U predstečajnom i stečajnom postupku isključivo je stvarno i mjesno nadležan trgovački sud na čijem se području nalazi sjedište dužnika. Prvostupanjski postupak provodi sudac pojedinac, a o žalbama odlučuje Visoki trgovački sud RH u vijeću koje čine tri suca. U pravnoj praksi i doktrini već uvriježeni pojam stečajni sudac i riječ sudac u Zakonu je zamijenjena riječju sud. Valja napomenuti da u komparativnom pravu često susrećemo inačicu pojma stečajni sudac (bankruptcy judge). 

Sud donosi odluke u obliku rješenja i zaključka. Ako SZ nije 
drugačije uredio, protiv rješenja donesenoga u prvom stupnju može se u roku od osam dana izjaviti žalba koja ne odgađa provedbu rješenja, a drugostupanjski sud dužan je o žalbi odlučiti najkasnije u roku od 60 dana od primitka žalbe. Protiv zaključka nije dopušten pravni lijek. Ne može se podnijeti prijedlog za ponavljanje postupka, a revizija se može izjaviti samo u Stečajnim zakonom predviđenim slučajevima. Ako odluka 
drugostupanjskoga suda ovisi o rješenju nekoga materijalnopravnog ili 
postupovnopravnog pitanja važnog za osiguravanje jedinstvene primjene zakona i ravnopravnosti građana.

1.2. Odgovarajuća primjena pravila parničnoga postupka
U predstečajnom i stečajnom postupku na odgovarajući se način primjenjuju pravila parničnoga postupka u postupku pred trgovačkim sudovima (čl. 10. SZ). Ova neizmijenjena odredba uvođenjem instituta predstečajnoga postupka u SZ dobiva novi značaj.
Iako se u predstečajnom i stečajnom postupku na odgovarajući način primjenjuju pravila parničnoga postupka u postupku pred trgovačkim sudovima, sud po službenoj dužnosti utvrđuje sve činjenice koje su važne za predstečajni i stečajni postupak te radi toga može izvoditi sve potrebne dokaze (čl. 10. u vezi s čl. 11. st. 3. SZ). 

Dakle sud mora po službenoj dužnosti utvrditi sve činjenice važne za predstečajni i stečajni postupak i na njih bi morao paziti tijekom cijelog postupka, neovisno o volji i inicijativi stranaka (arg. iz čl. 32. i 64. SZ). Pri tome može odluke donositi i bez usmene rasprave.
Ovo je dijelom u suprotnosti s prirodom dispozitivnosti predstečajnoga postupka kojeg je cilj postizanje predstečajnog sporazuma. Za 
razliku od stečajnoga postupka, ne postoji zakonska obveza pokretanja predstečajnoga postupka, dapače vjerovnik bez suglasnosti dužnika ne može ni pokrenuti postupak.
Ovako normirani elementi načela oficioznosti i inkvizitornosti (čl. 10. u vezi s čl. 11. st. 3. SZ) mogli bi pred sud postaviti gotovo nepremostive zadaće, posebice imaju li se u vidu kratki rokovi određeni SZ-om. 
To u pojedinim situacijama može sud staviti u poziciju ekonomskog arbitra između dužnika i vjerovnika jer implicira poznavanje ekonomskih, financijskih i računovodstvenih znanja u mjeri koja možda nadilazi 
mogućnosti suda. Istovremeno, kratki zakonski rokovi za provedbu 
postupka i ograničena sredstva za troškove ne omogućuju odgovarajući angažman vještaka ili povjerenika.
Predstečajni i stečajni postupci su hitni i ne može se tražiti povrat u prijašnje stanje.
U predstečajnom i stečajnom postupku na odgovarajući se način primjenjuju i propisi kojima se uređuje područje državnih potpora.

1.3. Dostava sudskih pismena i obrasci
Sudska pismena u predstečajnom i stečajnom postupku dostavljaju se objavom na mrežnoj stranici e-oglasna ploča sudova. Dostava se smatra obavljenom istekom osmoga dana od dana objave. Ta objava smatra se dokazom da je dostava obavljena svim sudionicama (pa i onima za koje je propisana posebna dostava).
Stoga je nužno pratiti te objave kao se ne bi propustili rokovi za poduzimanje radnji u postupku (npr. rok za prijavu tražbine!).
U mnogim Stečajnim zakonom predviđenim slučajevima podnesci se podnose na propisanim obrascima. U suprotnom, sud će podnesak odbaciti kao nedopušten.
Obrasci su u predstečajnome postupku propisani i za:
1) prijedlog za otvaranje predstečajnoga postupka (uključivo i popis imovine i obveza dužnika)
2) prijavu tražbine
3) očitovanje o prijavljenim tražbinama
4) osporavanje tražbine 
5) tablicu prijavljenih tražbina i tablicu osporenih tražbina
6) glasovanje vjerovnika o planu restrukturiranja
7) pisana izvješća povjerenika (ako je imenovan). 
Propisani obrasci bit će dostupni na mrežnoj stranici e-oglasna ploča sudova, a njihov sadržaj i oblik propisat će pravilnikom ministar 
pravosuđa.
Radi cjelovitijeg razumijevanja SZ-a bilo bi oportuno sadržaj i oblik obrazaca znati već u trenutku podnošenja konačnog prijedloga SZ-a, 
posebice imajući u vidu njihovu važnost za razumijevanje Zakona u 
cjelini.

Za istaknuti je da u trenutku pisanja ovog rada, a to je preko tri 
mjeseca od dana usvajanja i dvadeset osam dana od dana stupanja na snagu SZ-a,  obrasci još nisu dostupni na mrežnoj stranici e-oglasna ploča sudova. U međuvremenu su trgovački sudovi zaprimili  više prijedloga za otvaranje predstečajnih postupka. Također je i FIN-a  podnijela brojne prijedloge za otvaranje stečajnih postupka, ali ne na propisanim 
obrascima.

2. Predstečajni i stečajni postupak- pojam
Po prirodi stvari ne može svaki poslovni pothvat završiti uspješno - stjecanjem dobiti, već neki poslovni pothvati završavaju financijskom propašću. Prvi stečajni postupci bilježe se još u doba Rimskog Carstva, a i predstečajni postupak nije niti nov niti jedinstven.
Prema novom SZ-u:
Predstečajni postupak provodi se radi uređivanja pravnoga 
položaja dužnika i njegova odnosa prema vjerovnicima i održavanja njegove djelatnosti,
a
stečajni postupak provodi se radi skupnoga namirenja 
vjerovnika stečajnoga dužnika, unovčenjem njegove imovine i 
podjelom prikupljenih sredstava vjerovnicima. Tijekom stečaja 
moguće je provesti i stečajni plan radi održavanja djelatnosti stečajnog dužnika. 
Predstečajni ili stečajni postupak može se otvoriti ako sud utvrdi 
postojanje zakonom propisanih predstečajnih odnosno stečajnih razloga.
Predstečajni i stečajni postupak mogu se provesti nad pravnom 
osobom i nad imovinom dužnika pojedinca.
Najčešće će to biti obrtnik ili trgovac pojedinac. Dužnikom 
pojedincem u smislu SZ-a smatra se fizička osoba obveznik poreza na dohodak od samostalne djelatnosti prema odredbama Zakona o porezu na dohodak i fizička osoba obveznik poreza na dobit prema odredbama 
Zakona o porezu na dobit.

3. Predstečajni i stečajni postupak- GOSPODARSKI ZNAČAJ
Predstečajni postupak u gospodarskom smislu predstavlja pokušaj spašavanja posrnulog poslovnog subjekta od prijetećeg stečaja tako da vjerovnici dobrovoljno smanje i/ili na određeno vrijeme odgode odnosno modificiraju realizaciju svojih tražbina. Dužnik sporazumom s vjerovnicima želi izbjeći prijeteći stečaj, a interes vjerovnika je da se kroz 
predstečaj namire povoljnije nego bi se namirili u stečajnom postupku. Biraju “od dva zla manje”. Pri tome se napominje da predstečajni 
sporazum ima pravni učinak prema vjerovnicima koji su glasovali i za i protiv sporazuma.
U novi Stečajni zakon između ostalog uvrštene su i značajno 
izmijenjene odredbe o predstečajnim nagodbama prije sadržane u ZFPPN-u, po kojem su postupak predstečajne nagodbe provodila 
nagodbena vijeća Fine, a u nastavku postupka trgovački sudovi u 
propisanim bi slučajevima odobravali sklopljene predstečajne nagodbe (ali nerijetko i odbacivali prijedloge). 
Zbog mnogobrojnih kritika i problema koji su se pojavili kako u pravnoj praksi i doktrini tako i u odnosu na gospodarske učinke, pravila o predstečajnom postupku značajno su izmijenjena. Tako je između ostalog institut predstečajne nagodbe zamijenjen novim institutom 
predstečajnoga sporazuma, a temeljna, odnosno nadzorna uloga u tom postupku novim Stečajnim zakonom povjerena je trgovačkim sudovima. 
O gospodarskim učincima napuštenog instituta predstečajne nagodbe postoji više suprotstavljenih ocjena koje se zasnivaju na primjerima 
uspješnih restrukturiranja nekih velikih trgovačkih društava, ali i na primjerima nekih dužnika koji su u blokadi ili su završili u stečaju. Kako su mnogobrojne predstečajne nagodbe još u procesu realizacije (dužnici su još u obvezi ispunjavanja svojih nerijetko dugoročnih obveza), konačnu ocjenu o gospodarskim učincima predstečajnih nagodbi ostavit ćemo za neka buduća vremena. 
Stečajni postupak u gospodarskom smislu predstavlja eliminaciju s tržišta pravnih subjekata koji su nesposobni za plaćanje ili prezaduženi, što u tom kontekstu predstavlja nužnu posljedicu lošega poslovanja.
U našoj zemlji posljednjih godina bilježimo velik broj stečajnih 
postupaka, što je jedna od izravnih posljedica ekonomske recesije. Takva situacija međutim nije specifična samo za Hrvatsku, već i za mnoge druge zemlje s razvijenim tržišnim gospodarstvima. Povijest bilježi mnoga svjetski poznata trgovačka društva koja su završila u stečaju da bi nakon toga njihovi osnivači s novoosnovanim trgovačkim društvima ponovo stvorili cijela poslovna carstva. U stečaju su međutim završile i neke 
poznate fizičke osobe kao i neke od najvećih kompanija u svijetu uopće. Procjenjuje se da u Europskoj uniji oko 600 poduzetnika svaki dan 
financijski propadne.
Kod društva kapitala (d.o.o.; j.d.o.o., d.d. i s.e.) članovi društva ne odgovaraju za obveze društva, a tako je i u stečajnom postupku. Dakle poslovni rizik članova ograničen je iznosom njihova uloga, a poslovni rizik vjerovnika imovinom trgovačkog društva koje je završilo u stečaju. Kod trgovačkih društava osoba (j.t.d., k.d., g.i.u. i e.g.i.u.), sukladno 
zakonskim odredbama, najmanje jedan član društva odgovara osobno za obveze društva, pa se u slučaju stečaja vjerovnici mogu namiriti i iz 
imovine člana društva (pod pretpostavkom da član društva ima imovinu).

4. TRENUTAK POKRETANJA PREDSTEČAJNOGA ILI STEČAJNOGA POSTUPKA
Predstečajni postupak može se pokrenuti u trenutku kada dužniku prijeti nesposobnost za plaćanje (u budućnosti svoje postojeće obveze neće moći ispuniti po dospijeću) kao i u propisanim slučajevima 
dužnikove blokade računa. Ali, predstečajni postupak sud može otvoriti samo prije nastanka stečajnog razloga. Jer ako sud, odlučujući o otvaranju pedstečajnoga postupka, utvrdi da su ispunjene pretpostavke za otvaranje stečajnoga postupka, nastavit će postupak kao da je podnesen prijedlog za otvaranje stečajnoga postupka (čl. 32. st. 2. SZ).
Suprotno tome stečajni postupak može se pokrenuti tek nakon nas
tanka stečajnih razloga:
a) nesposobnosti za plaćanje (dužnik ne može trajnije ispunjavati svoje dospjele novčane obveze); 
ili 
b) prezaduženosti (imovina dužnika pravne osobe manja od 
postojećih obveza).
I tada dužnik ima mogućnost izbjeći “likvidaciju” (unovčenje 
dužnikove imovine, podjela prikupljenih sredstava vjerovnicima i brisanje dužnika), pod uvjetom da su s tim suglasni njegovi vjerovnici (stečajni plan).
Ako je pokrenut predstečajni postupak, do njegova završetka nije dopušteno pokretanje stečajnoga postupka. Ako su podnesena dva ili više prijedloga za otvaranje predstečajnoga ili stečajnoga postupka, sud će za sve prijedloge provesti jedinstveni postupak i donijeti zajedničku odluku.
Prijedlog za otvaranje predstečajnoga i stečajnoga postupka ne može se povući. Drugim riječima, u slučaju da se od trenutka podnošenja 
prijedloga za otvaranje predstečajnoga postupka financijsko stanje 
dužnika bitno promijenilo nabolje (otpao je prije postojeći predstečajni razlog), predlagatelj ne može povući prijedlog, već odluku donosi sud.
Dakle, dužnici koji su u poslovnim problemima trebaju dobro 
razmisliti o tome na koji će način urediti svoj pravni položaj prema vjerovnicima.

5. PRIJETEĆA NESPOSOBNOST ZA PLAĆANJE- PREDSTEČAJNI RAZLOG 
Nadnaslov članka 4. SZ glasi: Predstečajni razlog. Implicira se dakle postojanje samo jednog razloga, a to je prijeteća nesposobnost za plaćanje. Zakonodavac nažalost nije precizno odredio sadržaj pravnog standarda “nesposobnost za plaćanje”, već je samo odredio kada ona postoji, i to kao posljedica uvjerenja suda i kao zakonska presumpcija.
Prijeteća nesposobnost za plaćanje postoji ako sud stekne uvjerenje da dužnik svoje postojeće obveze neće moći ispuniti po dospijeću (čl. 4. st. 1. SZ). 
Koji je kontekstualni sadržaj pravnog standarda “uvjerenje” i na koji će način sud činjenicu postojanja predstečajnog razloga nesumnjivo utvrditi na temelju uvjerenja? Riječ je o uvjerenju o nekoj budućoj, 
neizvjesnoj okolnosti. 
Prethodnim SZ-om prijeteća nesposobnost za plaćanje bila je 
predviđena kao stečajni razlog. Dužnik je mogao predložiti otvaranje stečajnoga postupka i ako učini vjerojatnim da svoje već postojeće obveze neće moći ispuniti po dospijeću. Ali sama izjava dužnika nije bila dostatna za otvaranje stečajnoga postupka, već je sud sam morao utvrditi sve 
odlučne okolnosti jer u suprotnom ne bi otvorio stečajni postupak.
Napominje se da novi SZ ne predviđa prethodni postupak radi 
utvrđivanja postojanja predstečajnoga razloga, što je kao mogućnost predviđeno u stečajnom postupku (čl. 76. SZ). U prethodnom postupku postojanje stečajnoga razloga sud može između ostalog utvrditi i na 
temelju nalaza i mišljenja vještaka, privremenog stečajnoga upravitelja itd.

5.1.PRESUMPCIJA POSTOJANJA PREDSTEČAJNOGA RAZLOGA 
5.1.1. Propisana blokada računa 
U čl. 4. st. 2. podst. 1. SZ propisuje: Smatrat će se da postoji prijeteća nesposobnost za plaćanje ako nisu nastale okolnosti zbog kojih se smatra da je dužnik postao nesposoban za plaćanje i ako:
- dužnik u Očevidniku redoslijeda osnova za plaćanje koji vodi 
Financijska agencija ima jednu ili više evidentiranih neizvršenih osnova za plaćanje koje je trebalo, na temelju valjanih osnova za plaćanje, bez daljnjeg pristanka dužnika naplatiti s bilo kojeg od njegovih računa ... 
Blokada računa nesumnjivo je oblik nesposobnosti za plaćanje.
Prema naprijed citiranoj odredbi, i u slučaju očite, postojeće, smatrat će se da postoji buduća, prijeteća nesposobnost za plaćanje. Iako dužnik veći ima blokirani račun i već je nesposoban za plaćanje, nejasno je zašto je to prijeteća nesposobnost za plaćanje.
Zakonodavac je u ovoj odredbi izveo nepotrebnu nomotehničku 
akrobaciju odredivši u biti da prijeteća nesposobnost za plaćanje kao predstečajni razlog postoji i slučaju postojeće nesposobnosti za plaćanje, ako to nije stečajni razlog nesposobnosti za plaćanje.
Ne možemo reći da u budućnosti prijeti nastanak već postojećeg, presumirati prijeteću s već nastalom nesposobnošću za plaćanje.

5.1.2.. Propisano kašnjenje s isplatom plaća te poreza i doprinosa prema plaći
Nadalje, smatrat će se da postoji prijeteća nesposobnost za plaćanje ako nisu nastale okolnosti zbog kojih se smatra da je dužnik postao 
nesposoban za plaćanje i iz razloga navedenih u podst. 2. i 3. istog čl. 4. st. 2. SZ, dakle ako dužnik:
- duže od 30 dana kasni s isplatom plaće koja radniku pripada prema ugovoru o radu, pravilniku o radu, kolektivnom ugovoru ili posebnom propisu odnosno prema drugom aktu kojim se uređuju obveze poslodavca prema radniku ili
− u roku od 30 dana ne uplati doprinose i poreze prema plaći iz podstavka 2. ovoga stavka, računajući od dana kada je radniku bio dužan isplatiti plaću.
Uopćeno, račun nije blokiran, ali je dužnik već preko 60 dana u 
zakašnjenju s plaćanjem doprinosa i poreza prema plaćama radnika, koje već kasne 30 dana. 
Razlog za to može biti i zbog činjenice da dužnik nema novca na računu. Ako je dakle nesposoban za plaćanje u razdoblju dužem od 60 dana, to predstavlja stečajni razlog. Nejasno je stoga zašto je ta okolnost propisana kao presumpcija predstečajnog razloga prijeteće nesposobnosti za plaćanje.
Postojanje navedenih okolnosti (presumpcija) dokazuje se potvrdom Fine i obračunom neisplaćene plaće (u skladu s čl. 4. st. 2. podst. 3. i 4. SZ).

Iz svega naprijed navedenog možemo zaključiti da  odredba čl. 4. SZ upućuje na tri elementa predstečajnoga raz-loga. To su:
1) prijeteća nesposobnost za plaćanje
2) propisana blokada računa
3) propisano kašnjenje s isplatom plaća te poreza i doprinosa prema plaći. 

6. STEČAJNI RAZLOZI
Kako bismo jasnije razumjeli predstečajne razloge i preciznije ih mogli razlučiti od stečajnih razloga, potrebno je ukratko navesti i stečajne razloge.
Prema prethodnom Stečajnom zakonu stečajni razlozi bili su: 
nelik-vidnost, nesposobnost za plaćanje i prezaduženost, a dužnik je 
mogao predložiti otvaranje stečajnoga postupka i ako je učinio vjerojatnim postojanje svoje prijeteće nesposobnosti za plaćanje.
Novim SZ-om ukinuta je nelikvidnost kao stečajni razlog, a prijeteća nesposobnost za plaćanje izmijenjena je i propisana kao predstečajni raz-log.
Dakle, prema novom SZ-u stečajni razlozi su nesposobnost za 
plaćanje i prezaduženost.

6.1. Nesposobnost za plaćanje 
Dužnik je nesposoban za plaćanje ako ne može trajnije ispunjavati svoje dospjele novčane obveze. Okolnost da je dužnik podmirio ili da može podmiriti u cijelosti ili djelomično tražbine nekih vjerovnika sama po sebi ne znači da je sposoban za plaćanje.
Presumpcija o nesposobnosti za plaćanje postoji ako dužnik:
a) u Očevidniku redoslijeda osnova za plaćanje koji vodi Financijska agencija ima jednu ili više evidentiranih neizvršenih osnova za plaćanje u razdoblju dužem od 60 dana koje je trebalo, na temelju valjanih osnova za plaćanje, bez daljnjeg pristanka dužnika naplatiti s bilo kojeg od njegovih računa; 
ili
b) nije isplatio tri uzastopne plaće koje radniku pripadaju prema ugovoru o radu, pravilniku o radu, kolektivnom ugovoru ili posebnom propisu odnosno prema drugom aktu kojim se uređuju obveze poslodavca prema radniku.
Postojanje navedenih okolnosti dokazuje se potvrdom Fine i 
obračunom neisplaćene plaće.
Ali naprijed navedene presumpcije o nesposobnosti za plaćanje neće se primijeniti ako dužnik tijekom prethodnoga postupka namiri sve 
tražbine koje je na temelju valjanih osnova za plaćanje trebalo naplatiti sa svih njegovih računa ili ako dođe do pristupanja dugu. Namirenje tražbina dužnik može dokazivati samo javnom ili javno ovjerovljenom ispravom ili potvrdom Financijske agencije.

6.2. Prezaduženost
Prezaduženost kao stečajni razlog postoji ako je imovina dužnika pravne osobe manja od postojećih obveza. 
Odredba o prezaduženosti neće se primijeniti: 
a) ako se prema okolnostima slučaja (razvojnom programu, 
raspoloživim izvorima sredstava, vrsti imovine, pribavljenim 
osiguranjima i slično) osnovano može pretpostaviti da će dužnik pravna osoba nastavljanjem pos-lovanja uredno ispunjavati svoje obveze po 
dospijeću; 
ili
b) ako za obveze društva osoba solidarno odgovara član društva 
fizička osoba nad čijom imovinom nije pokrenut ili otvoren stečajni 
postupak.
Utvrđivanje prezaduženosti u pravilu pretpostavlja angažman sudskih vještaka, privremenog stečajnog upravitelja i prikupljanje 
opširne dokumentacije kako bi se utvrdile dužnikove stvarne obveze i njegova imovina. U praksi najčešće prezaduženosti prethodi dužnikova nesposobnost za plaćanje. 

7.  PREDSTEČAJNi I  STEČAJNI RAZLOzi- USPOREDBA
7.1. Nesposobnost za plaćanje kao predstečajni i stečajni razlog ?
U svakodnevnom govoru pojam blokada računa sinonim je pojmu nesposobnosti za plaćanje. U tom smislu predstavlja elemente i 
stečajnoga i predstečajnoga razloga.
SZ u više odredbi propisuje situacije u kojima je blokada računa 
razlog za pokretanje predstečajnoga ili stečajnoga postupka. Stoga je nužno ta posebna pravila o blokadi računa preciznije razgraničiti od 
općeg pojma nesposobnosti za plaćanje.
Dvije odredbe o blokadi računa (čl. 4. st. 2. podst. 1. i čl. 6. st. 2. podst. 1. SZ) nepotrebno su pojam instituta nesposobnosti za plaćanje učinile nejasnim.
Prema SZ-u u propisanim slučajevima blokada računa (de facto 
nesposobnost za plaćanje) predstavlja presumpciju za postojanje 
predstečajnoga razloga prijeteće nesposobnosti za plaćanje, ali i 
presumpciju stečajnoga razloga nesposobnosti za plaćanje.
Prema čl. 4. st. 2. podst. 1. SZ smatrat će se da postoji prijeteća nesposobnost za plaćanje ako nisu nastale okolnosti zbog kojih se smatra da je dužnik postao nesposoban za plaćanje i ako:
- dužnik u Očevidniku redoslijeda osnova za plaćanje koji vodi 
Financijska agencija ima jednu ili više evidentiranih neizvršenih osnova za plaćanje koje je trebalo, na temelju valjanih osnova za plaćanje, bez daljnjeg pristanka dužnika naplatiti s bilo kojeg od njegovih računa ... 
Drugim riječima: prijeteća nesposobnost za plaćanje postoji i u 
slučaju postojeće nesposobnosti za plaćanje ako to nije stečajni razlog nesposobnosti za plaćanje. I predstavlja predstečajni razlog.
Nesposobnost za plaćanje kao stečajni razlog postoji ako dužnik ne može trajnije ispunjavati svoje dospjele novčane obveze. Zakonodavac ni ovdje nije precizno odredio značenje pojma “trajnije”, ali je kao presumpciju trajnije neosobnosti za plaćanje između ostalog propisao i blokadu dužnikovog računa dužu od 60 dana.
Prema čl. 6. st. 2. podst. 1. SZ smatrat će se da postoji nesposobnost za plaćanje ako dužnik između ostalog:
- u Očevidniku redoslijeda osnova za plaćanje koji vodi Financijska agencija ima jednu ili više evidentiranih neizvršenih osnova za plaćanje u razdoblju dužem od 60 dana koje je trebalo, na temelju valjanih osnova za plaćanje, bez daljnjeg pristanka dužnika naplatiti s bilo kojeg od njegovih računa (dalje u tekstu: blokada računa).
Jedina razlika u tekstu podst. 1. čl. 4. st. 2. i podst. 1. čl. 6. st. 2. SZ odnosi se na dužinu trajanja blokade: “u razdoblju dužem od 60 dana”.
Dakle, temeljna razlika između blokade računa kao predstečajnoga i stečajnoga razloga je u trajanju blokade dužem od 60 dana.

7.2. Neisplata plaće - presumpcija postojanja predstečajnoga i stečajnoga razloga
Neisplata plaće radnicima dužnika, ovisno o okolnostima, može biti i predstečajni i stečajni razlog.
Kao što je već navedeno, prema čl. 4. st. 2. podst. 2. SZ, ako dužnik duže od 30 dana kasni s isplatom plaće, smatra se da postoji prijeteća nesposobnost za plaćanje.
Prema čl. 6. st. 2. SZ smatrat će se da je dužnik nesposoban za 
plaćanje ako nije isplatio tri uzastopne plaće.
Usporedbom navedenih odredbi koje se odnose na neisplatu plaća radnicima dužnika možemo zaključiti da:
1) neisplata jedne plaće duže od 30 dana - smatra se prijetećom nesposobnošću za plaćanje i predstavlja predstečajni razlog
2) neisplata triju uzastopnih plaća - smatra se nesposobnošću za plaćanje i predstavlja stečajni razlog.
Postojanje navedenih okolnosti (presumpcija) dokazuje se potvrdom Fine i obračunom neisplaćene plaće (u skladu s čl. 4. st. 2. podst. 3. i 4. SZ i čl. 6. st. 4. i 5. SZ).

Kašnjenje s plaćanjem doprinosa i poreza prema plaćama radnika može biti predstečajni razlog, ali nije izrijekom i propisano kao stečajni razlog (iako to naravno može rezultirati blokadom računa).

8.  PREDSTEČAJNi POSTUPaK- sažeti PRIKAZ
8.1. Tijela 
Tijela predstečajnoga postupka su sud i povjerenik.
Prema novom Stečajnom zakonu nagodbena vijeća više nisu tijelo predstečajnog postupka kako je to prethodno bilo propisano ZFPPN-om.
Financijska agencija dužna je u predstečajnom postupku poduzeti određene radnje propisane SZ-om. Njezin rad u tom dijelu nadzire sud. Fina pomaže sudu i ima svojevrsnu tehničko-administrativnu ulogu 
prikupljanja, obrade i objave određene dokumentacije i podataka. 
a) Sud
U predstečajnom postupku sud odlučuje o odbačaju, otvaranju ili obustavi predstečajnoga postupka, imenuje i razrješava povjerenika i nadzire njegov rad, nadzire rad Financijske agencije, odlučuje o utvrđenim i osporenim tražbinama i o svim drugim pitanjima određenim Zakonom.
Kao što je već navedeno, prvostupanjski postupak provodi sudac pojedinac trgovačkog suda, a o žalbama odlučuje Visoki trgovački sud RH u vijeću koje čine tri suca.
b) Povjerenik 
Najznačajnije su dužnosti povjerenika u predstečajnom postupku 
ispitati poslovanje, popis imovine i obveza dužnika, ispitati 
vjerodostojnost prijavljenih tražbina i osporiti ih ako postoje razlozi, nadzirati poslovanje dužnika i obavljati druge poslove u skladu sa SZ-om. Povjerenik još treba osobito i nadzirati financijsko poslovanje dužnika, stvaranje obveza prema trećim osobama, izdavanje sredstava osiguranja plaćanja te poslovanje u prodaji robe odnosno usluga, pazeći pritom da se ne oštećuje imovina dužnika, podnijeti prijavu sudu ako dužnik postupa protivno odredbama članka 67. SZ, izdavati naloge i 
potvrde prema odredbama članaka 69. i 71. SZ, nadzirati pravodobnost i potpunost namirenja troškova predstečajnoga postupka itd.
Pretpostavke za imenovanje povjerenika iste su kao i za imenovanje stečajnoga upravitelja te se na povjerenika na odgovarajući način 
primjenjuju odredbe SZ-a o stečajnom upravitelju.
Pri tome je važno istaknuti da povjerenik (za razliku od stečajnog upravitelja) nije dužnikov zastupnik po zakonu jer otvaranjem 
predstečajnoga postupka prava tijela dužnika pravne osobe ne prestaju i ne prelaze na povjerenika

8.2. Tijek predstečajnoga postupka

U slučaju predstečajnoga postupka uspješno okončanog 
predstečajnim sporazumom, pojednostavljeni prikaz tijeka postupka mogli bismo prikazati ovako:

prijedlog ð otvaranje predstečajnoga postupka ð prijava, ispitivanje, raspravljanje i utvrđivanje tražbina ð raspravljanje, prihvaćanje i potvrda plana restrukturiranja ð zaključenje predstečajnoga postupka

Ovisno o okolnostima, sud može:
1) odbaciti prijedlog za otvaranje predstečajnoga postupka
2) otvoriti predstečajni postupak
3) obustaviti već otvoreni stečajni postupak
4) nastaviti postupak kao da je podnesen prijedlog za otvaranje 
stečajnoga postupka
5) zaključiti predstečajni postupak.

Više o tome govori se u nastavku.

8.2.1. Podnošenje prijedloga za otvaranje predstečajnoga postupka
Prijedlog za otvaranje predstečajnoga postupka ovlašten je podnijeti dužnik ili vjerovnik, samo u suglasnosti s dužnikom.

8.2.1.1. Prijedlog
Prijedlog za otvaranje predstečajnoga (i stečajnoga) postupka podnosi se sudu na propisanom obrascu te sadržava podatke za identifikaciju dužnika i podnositelja prijedloga te popis imovine i obveza dužnika.
Ističe se da za davanje neistinitoga ili nepotpunoga popisa imovine i obveza dužnik odgovara kao za davanje lažnoga iskaza u postupku pred sudom (čl. 17. st. 3.).
Članak 17. st. 1. SZ određuje:
Popis imovine i obveza dužnika sastoji se od naznake:
1. 	nekretnina i pokretnina dužnika
2. 	imovinskih prava dužnika na tuđim stvarima 
3. 	novčanih i nenovčanih tražbina dužnika
4. 	drugih prava koja čine imovinu dužnika 
5. 	novčanih sredstava na računima
6. 	druge imovine dužnika 
7. 	obveza dužnika unesenih u njegove poslovne knjige 
8. 	drugih novčanih i nenovčanih obveza dužnika 
9. 	razlučnih prava na imovini dužnika
10.	izlučnih prava 
11.	prosječnih mjesečnih troškova redovnoga poslovanja dužnika u posljednju godinu dana
12.	postupaka pred sudovima ili javnopravnim tijelima u kojima je dužnik stranka i visinu ili opis tražbine koja je predmet postupka.
Čini se da je ovdje riječ “naznaka” nespretno upotrijebljena. U svakodnevnom govoru naznaka se može tumačiti i u smislu općeg, 
elementarnog, mjesto cjelovitog, naznačuje se tek osnovno.
Kako se u čl. 17. SZ radi o imperativnoj odredbi, svi taksativno 
propisani podaci trebaju se precizno i potpuno navesti, a ne tek naznačiti.
Tome u prilog govori i stavak drugi istog članka koji propisuje da se u popisu imovine i obveza moraju navesti podaci o pravnoj i činjeničnoj osnovi za svaki dio imovine i obveza te o dokazima, osobito ispravama, kojima se može potkrijepiti i potvrditi da su navedeni podaci točni i 
potpuni i da ništa od imovine i obveza nije zatajeno.

8.2.1.2. Isprave uz prijedlog i predujmljivanje troškova
Podnositelj prijedloga za otvaranje predstečajnoga postupka dužan je uz prijedlog za otvaranje predstečajnoga postupka dostaviti i propisane isprave (uopćeno: financijske izvještaje, opis pregovora s vjerovnicima, dokaze o aktivi, ukupnom prihodu i broju zaposlenih te plan 
restrukturiranja).
Financijski izvještaji podnose se u skladu sa Zakonom o 
računovodstvu, ne smiju biti stariji od tri mjeseca od dana podnošenja prijedloga za otvaranje predstečajnoga postupka, s time da se usporedni podaci u financijskim izvještajima iskazuju sa stanjem na dan godišnjih financijskih izvještaja prethodne godine odnosno evidencije koju vode u skladu s porez-nim propisima ako je dužnik obveznik poreza na dohodak.
Prema čl. 15. Zakona o računovodstvu (NN 109/07., 54/13., 121/14.), poduzetnik je dužan sastavljati godišnje financijske izvještaje koje čine: bilanca, račun dobiti i gubitka, izvještaj o novčanom tijeku, izvještaj o promjenama kapitala i bilješke uz financijske izvještaje. Godišnji 
financijski izvještaji sastavljaju se za poslovnu godinu koja je jednaka kalendarskoj godini. Godišnje financijske izvještaje poduzetnik je dužan sastaviti i u slučajevima statusnih promjena, otvaranja stečajnog postupka (ne i predstečajnoga!, op. a.) ili pokretanja postupka likvidacije nad 
poduzetnikom, i to sa stanjem na dan koji prethodi danu upisa statusne promjene, danu otvaranja stečajnog postupka ili pokretanja postupka 
likvidacije.
Podnositelj prijedloga dužan je dostaviti i opis pregovora s 
vjerovnicima (ako su prethodili prijedlogu), uključujući i potrebne 
obavijesti dostavljene vjerovnicima koji sudjeluju u postupku, te dokaze o ukupnoj aktivi i ukupnom prihodu za prethodnu godinu i broju zaposlenih (zadnjeg dana u mjesecu koji prethodi danu podnošenja prijedloga).
Jedna od najznačajnijih isprava koja se mora priložiti uz prijedlog za otvaranje predstečajnoga postupka je plan restrukturiranja (čl. 27. SZ).Stoga se navodi njegov Zakonom propisani sadržaj.
Plan restrukturiranja mora sadržavati:
1.	činjenice i okolnosti iz kojih proizlazi postojanje prijeteće 
nesposobnosti za plaćanje 
2.	izračun manjka likvidnih sredstava na dan priloženih financijskih izvještaja

3. 	mjere financijskoga restrukturiranja i izračun njihovih učinaka na manjak likvidnih sredstava 
4. 	mjere operativnoga restrukturiranja i izračun njihovih učinaka na poslovanje
5. 	plan poslovanja za razdoblje do kraja tekuće i za dvije sljedeće kalendarske godine uz detaljno obrazloženje razloga za 
utvrđivanje svake pozicije plana 
6. 	planiranu bilancu na zadnji dan razdoblja za koje je sastavljen plan poslovanja
7. 	analizu svih tražbina prema visini i vrsti (tražbine radnika i 
prijašnjih dužnikovih radnika, izlučna prava, razlučna prava, tražbine za koje se vodi postupak, neosigurane tražbine i druge tražbine) 
8.	ponudu vjerovnicima razvrstanim u skupine odgovarajućom primjenom pravila o razvrstavanju sudionika u stečajnom planu o načinu, rokovima i uvjetima namirenja tražbina
9. 	rok za dobrovoljno ispunjenje (novina u odnosu na prethodni propis, op. a.) i
10.	planirani iznos troškova restrukturiranja.

Podnositelj prijedloga dužan je uplatiti predujam za troškove 
predstečajnoga postupka u iznosu od 5000,00 kuna, u suprotnom, sud će prijedlog odbaciti kao nedopušten.

8.2.1.3. Pravne posljedice podnošenja prijedloga za otvaranje predstečajnoga postupka
Od dana podnošenja prijedloga za otvaranje predstečajnoga postupka do donošenja rješenja o otvaranju predstečajnoga postupka dužnik može obavljati samo plaćanja nužna za redovno poslovanje i ne može otuđivati niti opterećivati svoju imovinu.
Što se smatra nužnim plaćanjima za redovno poslovanje određuje čl. 29. st. 2. SZ: to su za redovno poslovanje nužna plaćanja iz radnoga 
odnosa (u brutoiznosu za radnike i prijašnje dužnikove radnike čije su tražbine dospjele do dana otvaranja predstečajnoga postupka, otpremnine do iznosa propisanoga zakonom i kolektivnim ugovorom, tražbine na osnovi naknade štete pretrpljene zbog ozljede na radu ili profesionalne bolesti odnosno plaće radnika uvećane za iznos doprinosa na osnovicu i druga materijalna prava radnika u skladu s ugovorima o radu i kolektivnim ugovorima dospjela nakon podnošenja prijedloga za otvaranje 
predstečajnoga postupka), plaćanja za troškove predstečajnoga postupka i druga plaćanja nužna za redovno poslovanje propisana posebnim 
zakonom.
Od dana podnošenja prijedloga za otvaranje predstečajnoga postupka do dana pravomoćnosti odluke o tom prijedlogu dužnik nije ovlašten tražiti određivanje privremene mjere zabrane provedbe ovrhe i osiguranja na svojim novčanim sredstvima.

8.2.2. Rješenja suda o prijedlogu za otvaranje                      predstečajnoga postupka
O prijedlogu za otvaranje predstečajnoga postupka sud će odlučiti rješenjem, i to u roku od osam dana od dana podnošenja potpunoga 
prijedloga.
Sud rješenjem može:
1) 	odbaciti prijedlog za otvaranje predstečajnoga postupka
2) 	otvoriti predstečajni postupak
3)	nastaviti postupak kao da je podnesen prijedlog za otvaranje 
stečajnoga postupka.

8.2.2.1. Rješenje o odbačaju prijedloga za otvaranje                 predstečajnoga postupka
Sukladno odredbi čl. 32. SZ sud će odbaciti prijedlog za otvaranje predstečajnoga postupka u sljedećim slučajevima:
1. 	ako se vodi predstečajni postupak na temelju prije podnesenoga prijedloga;
2. 	ako nije istekao rok od dvije godine od ispunjenja obveza iz prije potvrđenoga predstečajnog sporazuma;
3. 	ako prijedlog nije podnio ovlašteni podnositelj prijedloga 
(primjerice ako je predlagatelj vjerovnik, ali nije uz prijedlog dostavio i suglasnost dužnika);
4. 	ako se pred sudom ili javnopravnim tijelom vodi postupak u 
kojem je dužnik stranka, a koji postupak dužnik nije naveo u popisu imovine i obveza dužnika iako je znao ili morao znati za njegovo postojanje;
5. 	u drugim slučajevima propisanim SZ-om (primjerice: ako 
predlagatelj nije uplatio predujam za troškove predstečajnoga postupka, zatim ako u roku nije nadopunio nepotpuni prijedlog). 
Postavlja se pitanje kako tumačiti naprijed navedenu odredbu st. 1. čl. 32. SZ u odnosu prema odredbi čl. 16. st. 2. SZ. Ta odredba propisuje da ako su podnesena dva ili više prijedloga za otvaranje predstečajnoga ili stečajnoga postupka, sud će za sve prijedloge provesti jedinstveni 
postupak i donijeti zajedničku odluku.
SZ ne određuje precizno što znači i od kojeg trenutka počinje 
“vođenje” predstečajnoga postupka. Predstečajni postupak se pokreće prijedlogom, kao što se parnični postupak pokreće tužbom (odgovarajuća primjena pravila parničnoga postupka). Ali ne može se reći da 
“predstečaj” počinje teći dostavom prijedloga dužniku kao što parnica počinje teći dostavom tužbe tuženiku. To stoga što je prijedlog za 
otvaranje predstečajnoga pos-tupka ovlašten podnijeti dužnik ili 
vjerovnik, ako se dužnik suglasi s tim prijedlogom.
Uz naprijed navedeno, a imajući u vidu i rok od osam dana za 
odlučivanje o prijedlogu, čini se da bi pravilo “ako se vodi predstečajni postupak na temelju prije podnesenoga prijedloga” trebalo tumačiti u 
smislu: ako je već otvoren predstečajni postupak (u smislu čl. 33. SZ), sud će odbaciti kasniji prijedlog za otvaranje predstečajnoga postupka nad istim dužnikom.
To bi i bilo u duhu pravila o zabrani dvostruke litispendencije.
U suprotnom, spisi će se spojiti, a sud će za sve prijedloge provesti jedinstveni postupak i donijeti zajedničku odluku.

8.2.2.2. Odlučivanje o otvaranju predstečajnoga postupka
Predstečajni postupak može se otvoriti ako sud utvrdi postojanje prijeteće nesposobnosti za plaćanje (predstečajni razlog).
Ako sud utvrdi da su ispunjene propisane pretpostavke za otvaranje predstečajnoga postupka, donijet će rješenje o otvaranju predstečajnoga postupka i objaviti ga na e-oglasnoj ploča sudova. 
Pretpostavke za otvaranje predstečajnoga postupka osobito su:
1) 	da je dopušteno pokretanje postupka (čl. 15. SZ)
2) 	da je prijedlog podnio ovlašteni predlagatelj (čl. 25. SZ)
3)	da je prijedlog podnesen na propisanom obrascu te sadržava 
podatke za identifikaciju dužnika i podnositelja prijedloga te popis 
imovine i obveza dužnika ( čl. 16. SZ)
4)	da su uz prijedlog dostavljene propisane isprave (čl. 26. SZ)
5)	da je uplaćen predujam za troškove predstečajnoga postupka (čl. 28. SZ).
Rješenje o otvaranju predstečajnoga postupka osobito mora 
sadržavati: podatke o dužniku i povjereniku (ako je imenovan), poziv vjerovnicima da Fini prijave svoje tražbine i ospore prijavljene tražbine koje smatraju nepostojećima, poziv dužniku i povjereniku da Fini dostavi 
očitovanje o priznanju ili osporavanju svake tražbine, poziv na ročište radi ispitivanja tražbina. 
Pravne posljedice otvaranja predstečajnoga postupka nastupaju u trenutku kad je rješenje o otvaranju predstečajnoga postupka objavljeno na e-oglasnoj ploči sudova. Pravne posljedice nastaju za sve tražbine 
vjerovnika prema dužniku nastale do otvaranja postupka, osim ako SZ nije drukčije odredio.
Od dana podnošenja prijedloga za otvaranje predstečajnoga postupka do donošenja rješenja o otvaranju predstečajnoga postupka (čl. 29. SZ), a zatim od dana otvaranja predstečajnoga postupka do njegova završetka (čl. 67. SZ) dužnik može obavljati samo plaćanja nužna za redovno 
poslovanje. U prvom slučaju zakonodavac je to zanimljivo nomotehnički riješio nazivom: “postupanje dužnika od podnošenja prijedloga”, a u drugom nazivom: “poslovanje dužnika od otvaranja predstečajnoga 
postupka”.
Dužnik može otuđivati ili opterećivati svoju imovinu samo na temelju prethodnoga odobrenja povjerenika ili suda (ako povjerenik nije imenovan).
Određen je još niz drugih pravnih posljedica otvaranja predstečajnoga postupka (propisanih čl. 65.-74. SZ).
Od najznačajnijih ističemo da od dana otvaranja predstečajnoga pos-tupka do njegova završetka nije dopušteno pokretanje parničnih, ovršnih, upravnih postupaka i postupaka osiguranja protiv dužnika, a postupci koji su u tijeku prekidaju se danom otvaranja predstečajnoga postupka. Nadalje, naprijed navedenim člancima uređeno je pitanje postupanja Fine s osnovama za plaćanje, kamatama, zastarom i umanjenjem utvrđenih tražbina.

8.2.2.3. Rješenje o prijedlogu za otvaranje predstečajnoga postupka pokrenutog nakon šezdesetog dana blokade računa 
Ako bi se predstečajni postupak (u smislu odredbe čl. 4. st. 2. podstavka 1. u vezi čl. 6. st. 2. podstavkom 1.) pokrenuo protekom 
šezdesetog dana od blokade, sud takav prijedlog ne bi odbacio, već bi nastavio postupak kao da je podnesen prijedlog za otvaranje stečajnoga postupka! Dakle, riječ je o provođenju stečajnoga postupka kao posljedici pokrenutog predstečajnoga postupka.
To propisuje i odredba čl. 32. st. 2. SZ: “Ako sud” (odlučujući o prijedlogu za otvaranje predstečajnoga postupka, op. a.) “utvrdi da su ispunjene pretpostavke za otvaranje stečajnoga postupka, nastavit će 
postupak kao da je podnesen prijedlog za otvaranje stečajnoga postupka”.
Napominje se da se u čl. 64. st. 2. SZ propisuje da će sud nakon već otvorenog predstečajnoga postupka, u slučajevima iz stavka 1. tog članka, po službenoj dužnosti nastaviti postupak kao da je podnesen prijedlog za otvaranje stečajnoga postupka, osim ako utvrdi da je dužnik sposoban za plaćanje i da je ispunio sve obveze prema vjerovnicima. O tome više pod 8.2.9. ovog rada.

8.2.3. Prijava tražbina 
8.2.3.1. Vjerovnici
Vjerovnici dužnika u predstečajnom postupku su osobe koje u 
vrijeme otvaranja predstečajnoga postupka imaju imovinskopravnu 
tražbinu prema dužniku.
Prijava tražbine podnosi se nadležnoj jedinici Fine na propisanom obrascu i sadržava podatke propisane čl. 36. SZ. Prijavu tražbine 
podnesenu nakon isteka roka za prijavljivanje (15 dana od dana objave rješenja) sud će odbaciti rješenjem. Ako vjerovnik nije podnio prijavu tražbine, a tražbina je navedena u prijedlogu za otvaranje predstečajnoga postupka, ta tražbina smatra se prijavljenom.
Vjerovnici dužnika pojedinca prijavljuju samo tražbine proizašle iz obavljanja djelatnosti ili vezane uz obavljanje djelatnosti toga dužnika.

8.2.3.2. Radnici i prijašnji dužnikovi radnici
Radnici i prijašnji dužnikovi radnici u predstečajnom postupku te Ministarstvo financija - Porezna uprava ne podnose prijavu tražbine iz radnoga odnosa, otpremnine do iznosa propisanoga zakonom odnosno kolektivnim ugovorom i tražbine na osnovi naknade štete pretrpljene zbog ozljede na radu ili profesionalne bolesti. Te tražbine ne mogu biti predmet predstečajnoga sporazuma, dakle moraju biti ispunjene u 
cijelosti.

8.2.3.3. Razlučni i izlučni vjerovnici
Razlučni i izlučni vjerovnici dužni su u prijavi navesti podatke o svojim pravima, pravnoj osnovi prava i dijelu imovine dužnika na koji se odnosi njihovo pravo, a razlučni vjerovnici dati i izjavu odriču li se ili ne odriču prava na odvojeno namirenje.

8.2.4. Neprijavljene tražbine koje se ne smatraju prijavljenima
Postoji li u SZ-u odgovarajuće rješenje za tražbine vjerovnika koje uopće nisu prijavljene, a i ne smatraju se prijavljenima (a rješenje o utvrđenju prihvaćanja plana restrukturiranja i potvrdi predstečajnoga sporazuma postalo je pravomoćno ili je predstečajni postupak zaključen)?
Pretpostavimo hipotetički slučaj nekog “malog” obrtnika koji je zbog bolesti, više sile ili korištenja rodiljskim dopustom privremeno obustavio obavljanje obrta u trajanju do jedne ili tri godine. Ili je naprosto iz bilo kojeg drugog opravdanog razloga propustio pratiti e-oglasnu ploču sudova i nema saznanja o otvaranju predstečajnog postupka nad svojim 
dužnikom. Stoga nije ni prijavio tražbinu (za koju, primjerice, postoji ovršni naslov).
Istovremeno tu tražbinu dužnik (zbog propusta ili namjerno) nije naveo u prijedlogu za otvaranje predstečajnoga postupka (pa se tražbina ne smatra prijavljenom - čl. 39. SZ).
U međuvremenu je protekao rok za prijavu tražbina (ili je rješenje o utvrđenju prihvaćanja plana restrukturiranja i potvrdi predstečajnoga sporazuma postalo pravomoćno ili je predstečajni postupak zaključen).

Tražbina dakle nije prijavljena, ne smatra se prijavljenom, nije niti priznata niti osporena, ali za nju vjerovnik ima ovršni naslov.
U tom slučaju radilo bi se o prirodnoj obvezi dužnika, koja bi se mogla valjano ispuniti, ali se njezino ispunjenje ne može ostvariti prisilno. U slučaju dobrovoljnog ispunjenja trebalo bi imati u vidu da se taj 
vjerovnik ne bi stavio u povoljniji položaj, čime bi se eventualno remetilo pravo na ujednačeno namirenje ostalih vjerovnika. 
Dodatno valja napomenuti da za davanje neistinitoga ili nepotpunoga popisa imovine i obveza dužnik odgovara kao za davanje lažnoga iskaza u postupku pred sudom (čl. 17/3.).
Što to konkretno znači za tražbinu našeg obrtnika, ostaje vidjeti u praksi, nadajući se da takvih hipotetičkih slučajeva neće biti u većem broju.

8.2.5. Očitovanje o prijavljenim tražbinama
Dužnik i povjerenik (ako je imenovan) dužni su se na propisanom obrascu očitovati o prijavljenim tražbinama i očitovanje poslati Fini. Vjerovnik (na isti način) može osporiti prijavljenu tražbinu drugog 
vjerovnika. Osporavanje tražbine podneseno nakon isteka roka za 
osporavanje sud će odbaciti rješenjem. Fina je dužna na propisanom 
obrascu sastaviti tablicu prijavljenih tražbina i tablicu osporenih tražbina.

8.2.6. Ročište radi ispitivanja tražbina
Na ročištu radi ispitivanja tražbina sud ispituje prijavljene tražbine uz sudjelovanje povjerenika (ako je imenovan), dužnika i vjerovnika koji su prijavili tražbine. Tražbine koje je osporio dužnik, povjerenik (ako je imenovan) ili vjerovnik moraju se raspraviti, a osporene tražbine mogu se i priznati. Izlučna i razlučna prava nisu predmet ispitivanja.
Ispitivanje tražbina od suda de facto se svodi na utvrđenje je li 
tražbina osporena ili priznata. Sud na tom ročištu ne ispituje osnovanost tražbina jer će o tome u slučaju spora odlučivati u parničnom postupku.
Puno značenje pojmova ispitivanje i raspravljanje tražbina u 
predstečajnome postupku tek će se utvrditi u sudskoj praksi. 

Tražbine prijavljene u propisanom roku smatraju se utvrđenima ako ih nije osporio dužnik, povjerenik (ako je imenovan) ili vjerovnik (za osporene tražbine može se pokrenuti parnica radi njihova utvrđivanja). Postupak radi utvrđivanja osporenih tražbina u predstečajnom postupku provodi se odgovarajućom primjenom pravila o postupku radi utvrđivanja osporenih tražbina u stečajnom postupku. 
Sud sastavlja tablicu ispitanih tražbina i tablicu razlučnih prava. Na temelju tablice ispitanih tražbina sud donosi rješenje o utvrđenim i 
osporenim tražbinama (uz naznaku razloga osporavanja) te odlučuje o 
upućivanju na parnicu radi osporavanja tražbine.
Pravo na žalbu protiv rješenja o utvrđenim i osporenim tražbinama ima dužnik i svaki vjerovnik u dijelu koji se odnosi na njegovu prijavljenu tražbinu i tražbinu koju je osporio. Prvostupanjski sud dužan je žalbu 
dostaviti drugostupanjskom sudu u roku od tri dana od njezina primitka, a drugostupanjski sud dužan je odlučiti o žalbi u roku od osam dana od dana primitka.

8.2.7. Raspravljanje i glasovanje o planu restrukturiranja
Plan restrukturiranja i poziv na ročište za glasovanje o planu sud objavljuje na e-oglasnoj ploči sudova. Ročište za glasovanje mora se održati najkasnije 30 dana od dana pravomoćnosti rješenja o utvrđenim i osporenim tražbinama. Na ročištu dužnik izlaže plan na koji se očituje povjerenik (ako je imenovan), nakon čega se otvara rasprava o planu.
O predloženom planu restrukturiranja vjerovnici odlučuju 
glasovanjem. Plan je prihvaćen ako su za njega glasovale potrebne većine određene SZ-om. 
Vjerovnici glasuju po skupinama (uz odgovarajuću primjenu SZ-a o pravu glasa u stečajnom planu) pisanim putem, na propisanom obrascu za glasovanje. 
Obrazac za glasovanje mora biti dostavljen sudu najkasnije do 
početka ročišta za glasovanje te ga mora potpisati i ovjeriti ovlaštena osoba. Ako je vjerovnik pravna osoba, uz obrazac mora biti priložen dokaz da ga je potpisala ovlaštena osoba. Koji je to dokaz, Zakon nije odredio, što u praksi može rezultirati dodatnim nejasnoćama.
Smatrat će se da su vjerovnici prihvatili plan restrukturiranja ako je za njega glasovala većina svih vjerovnika i ako u svakoj skupini zbroj 
tražbina vjerovnika koji su glasovali za plan dvostruko prelazi zbroj 
tražbina vjerovnika koji su glasovali protiv prihvaćanja plana. Drugim 
riječima, većina ukupnog broja svih vjerovnika (neovisno o iznosima tražbina!) i najmanje 66,7% utvrđenih tražbina vjerovnika po svakoj 
skupini. 

8.2.8. Rješenje o utvrđenju prihvaćanja plana restrukturiranja i potvrdi predstečajnoga sporazuma
Ako vjerovnici prihvate plan restrukturiranja, sud će rješenjem 
utvrditi prihvaćanje plana restrukturiranja i potvrditi predstečajni 
sporazum, osim ako, između ostalog:
a) koji od vjerovnika učini vjerojatnim da se planom restrukturiranja umanjuju prava ispod razine koju bi razumno očekivao ostvariti u slučaju neprovedbe restrukturiranja poslovanja; 
b) iz plana restrukturiranja dužnika ne proizlazi vjerojatnost da će njegova provedba omogućiti sposobnost za plaćanje dužniku u razdoblju do kraja tekuće i u dvije sljedeće kalendarske godine; 
c) planom restrukturiranja nije određeno namirenje iznosa koji bi 
dobili vjerovnici da njihova tražbina nije osporena (čl. 61. st. 1. podst. 1.-3. SZ). 
Ovaj dio odredbe čl. 67. SZ stavlja sud u poziciju ekonomskog arbitra između vjerovnika i dužnika. Sud dakle neće potvrditi prihvaćeni plan jer, primjerice, iz njega ne proizlazi vjerojatnost da će dužnik biti sposoban plaćati svoje obveze u zakonom predviđenom razdoblju!
Pretpostavimo da je u nekom budućem predstečajnom postupku imenovan povjerenik koji je prihvatio plan restrukturiranja (čl. 55. st. 4. SZ). Nadalje, da je HNB na plan restrukturiranja dao prethodnu 
obrazloženu suglasnost (čl. 53. SZ), da je i RH dala prethodnu suglasnost ministra nadležnog za financije (čl. 54. SZ), kao i da su vjerovnici 
prihvatili plan restrukturiranja.
Nakon svega toga, SZ stavlja sudu u zadatak po službenoj dužnosti utvrditi (jer u suprotnom mora uskratiti potvrdu) “ne proizlazi li iz plana restrukturiranja vjerojatnost da će njegova provedba omogućiti sposobnost za plaćanje dužniku u razdoblju do kraja tekuće i u dvije sljedeće 
kalendarske godine” (čl. 61. st. 1. podst. 2. SZ)! Ako proizlazi, sud mora uskratiti potvrdu i obustaviti predstečajni postupak. Naravno, i sve to jasno i stručno obrazložiti!
Ako su ispunjene propisane pretpostavke, sud će rješenjem potvrditi predstečajni sporazum. Ponovo se ističe da potvrđeni predstečajni 
sporazum ima pravni učinak prema vjerovnicima koji su glasovali i za i protiv sporazuma.
Dužnik kojem su na temelju potvrđenoga predstečajnog sporazuma otpisane obveze na osnovi kojih je ostvario dobit, dužan ju je zadržati do isteka roka za ispunjenje svih obveza iz predstečajnoga sporazuma. 
Vjerovniku se u skladu s potvrđenim predstečajnim sporazumom otpisana tražbina od dužnika utvrđuje kao porezno priznati rashod.
Pravomoćno rješenje kojim se potvrđuje predstečajni sporazum sud će dostaviti Financijskoj agenciji.

8.2.9. Rješenje o obustavi predstečajnoga postupka
Već otvoreni predstečajni postupak sud će obustaviti rješenjem:
1) ako dužnik ne dostavi sudu izmijenjeni plan restrukturiranja u propisanom roku (čl. 52. st. 3. SZ)
2) ako nisu ispunjene pretpostavke za potvrdu predstečajnoga 
sporazuma (čl. 61. st. 2. SZ)
3) ako ne potvrdi predstečajni sporazum u rokovima iz stavaka 1. i 2. čl. 63. SZ (120+90 dana)
4) u slučajevima iz čl. 64. st. 1. SZ (vidjeti u nastavku).

8.2.10. Rješenje o nastavku postupka kao da je podnesen prijedlog za otvaranje stečajnoga postupka
Radi održavanja procesne discipline, sankcioniranja ili stimuliranja određenog ponašanja dužnika posebno su člankom 64. st. 1. SZ taksativno navedeni razlozi za obustavu predstečajnoga postupka.
Važno je istaknuti da će u navedenim slučajevima (osim ako utvrdi da je dužnik sposoban za plaćanje i da je ispunio sve obveze prema 
vjerovnicima) sud po službenoj dužnosti nastaviti postupak kao da je podnesen prijedlog za otvaranje stečajnoga postupka (čl. 64. st. 2. SZ).
Zbog njihova značenja navodimo ih u cijelosti. Sud će rješenjem 
obustaviti predstečajni postupak: 
1. 	ako utvrdi da ne postoji predstečajni razlog;
2.	ako je iznos utvrđenih tražbina 10% veći od iznosa obveza prema vjerovnicima koje je dužnik naveo u prijedlogu;
3. 	ako iznos osporenih tražbina, radi čijeg je utvrđivanja, osiguranja ili ostvarenja vjerovnik protiv dužnika poduzeo radnju pred sudom ili drugim nadležnim tijelom prije podnošenja prijedloga za 
otvaranje predstečajnoga postupka, prelazi 25% iznosa 
prijavljenih tražbina;
4. 	ako je iznos tražbina radnika i prijašnjih dužnikovih radnika koji je prijavio dužnik 10% manji od iznosa tražbina radnika i prijašnjih dužnikovih radnika koje je utvrdio sud na temelju prigovora 
radnika;
5. 	ako dužnik u tijeku predstečajnoga postupka postupa protivno odredbama članka 67. SZ;
6. 	ako dužnik u tijeku predstečajnoga postupka više od 30 dana kas-ni s isplatom plaće koja radniku pripada prema ugovoru o radu, pravilniku o radu, kolektivnom ugovoru ili posebnom 
propisu odnosno prema drugom aktu kojim se uređuju obveze poslodavca prema radniku dospjele nakon otvaranja 
predstečajnoga postupka ili ako u tom roku ne uplati doprinose i poreze prema plaći, računajući od dana kada je radniku bio dužan isplatiti plaću;
7. 	ako dužnik ispuni sve obveze prema vjerovnicima do ročišta za glasovanje; 
8. 	ako Hrvatska narodna banka ne izda prethodnu suglasnost za pretvaranje tražbine kreditne institucije u temeljni kapital dužnika;
9. 	u drugim slučajevima propisanim SZ-om.

8.2.11. Rješenje o zaključenju predstečajnoga postupka
SZ izrijekom ne propisuje donošenje rješenja o zaključenju 
predstečajnoga postupka u slučaju pravomoćnosti rješenja kojim je 
utvrđeno prihvaćanje plana restrukturiranja i potvrđen predstečajni 
sporazum (čl. 61. SZ). 
Međutim, st. 4. čl. 62. SZ određuje da se odredbe glave VII. SZ-a o učincima potvrđenoga stečajnog plana i nadzoru nad njegovim 
ispunjenjem primjenjuju na odgovarajući način i na potvrđeni predstečajni 
sporazum. Odredba čl. 344. SZ propisuje da će sud će donijeti rješenje o zaključenju stečajnoga postupka čim rješenje o potvrdi stečajnoga plana postane pravomoćno.
Stoga bi sud kad rješenje o potvrdi predstečajnoga sporazuma postane pravomoćno, mogao donijeti i rješenje o zaključenju predstečajnoga 
postupka. O potrebi donošenja tog rješenja, za sada, u dijelu stručne
javnosti postoje oprečna mišljenja.
Nakon toga, “restrukturirani” dužnik može nastaviti svoje poslovanje uz obvezu ispunjavanja predstečajnog sporazuma. Ako bi pak dužnik prema nekom vjerovniku propustio u roku ispuniti neku obvezu iz 
sporazuma, vjerovnik bi mogao temeljem tog sporazuma pokrenuti ovršni postupak radi ostvarenja svoje tražbine (čl. 62. st. 4. u vezi s čl. 343. st. 1. SZ).
Dužnik kojem su na temelju potvrđenoga predstečajnog sporazuma otpisane obveze na osnovi kojih je ostvario dobit dužan je tu dobit zadržati do isteka roka za ispunjenje svih obveza koje proizlaze iz predstečajnoga sporazuma.